Copyright: Copyright © Forlaget Systime


Nimeämisosion tiedostovalikko
Nimeämisosion Tiedosto-valikko

Avaa oppitunti avaa ruudulle tiedosto-valikon valintaikkunan, josta voidaan avata oppitunti, joka on aikaisemmin tallennettu ohjelman Kokoa oppitunti osiossa.

Kokoa oppitunti aloittaa oppitunnin, jonka ohjelma itse muodostaa. Kun valitset tämän kohdan, ilmestyy ruudulle  ikkuna, josta voit valita mitä orgaanisten yhdisteiden ryhmiä oppitunti sisältää.

Tulosta ja Kirjoittimen asetukset komentoja käytetään ruudulla olevan yhdisteen tulostamiseen. Tämä kohta saattaa olla hyödyllinen, jos kesken oppitunnin haluat tulostaa tietyn yhdisteen myöhempää käyttöä varten.

Paluu komento palauttaa sinut takaisin aloitusnäytölle.


Organican sisältö
Organica

Sisältö:

Aloitusnäyttö

Nimeäminen

Molekyylien muodostaminen

Oppituntien kokoaminen

Nimeämisen säännöt orgaanisessa kemiassa

Organica ohjelman on kehittänyt MediaCompaniet, joka on Systime (Tanska) nimisen yrityksen multimediaosasto. Organica on opetusohjelma orgaanisten yhdisteiden nimeämiseen, rakentamiseen ja kolmiulotteiseen esittämiseen.

Organica koostuu kolmesta osiosta:

Nimeäminen

Keskeinen osa ohjelmaa on  nimeämisosio, jossa sinun tulee nimetä ruudulla esitetyt orgaaniset yhdisteet. Tässä osiossa voit valita  joko aikaisemmin muodostetun oppitunnin tai ohjelman muodostaman oppitunnin. Jälkimmäisessä tapauksessa ohjelma muodostaa yhdisteet yhdestä tai useammasta orgaanisen yhdisteen ryhmästä.

Muodostaminen

Tässä osassa voit muodostaa molekyylejä, kiertää niitä haluamallasi tavalla  kolmiulotteisesti tai tallentaa ne myöhempää käyttöä varten.

Oppitunnin kokoaminen

Ohjelman viimeistä osiota käytetään uusien oppituntien kokoamiseen. Voit valita yhdisteet nimeämisosioon muodostamiesi ja ohjelman muodostamien molekyylien hakemistosta.


Nimeäminen

Organica -ohjelman nimeämisosion avulla voit harjoitella orgaanisten yhdisteiden nimeämistä. Ohjelma muodostaa uusia yhdisteitä tai avaat jo  aikaisemmin tallennetun oppitunnin.

Yhdisteet tulevat ruudulle vuorotellen ja sinun tulee kirjoittaa niiden nimet ruudun alareunassa olevaan

nimikenttään. Kun olet kirjoittanut nimen painat Enter-painiketta.

Jos annat ohjelman muodostaa yhdisteet, tulee sinun ensin valita  Taso, Yritysten lukumäärä / yhdiste jne. valikon kohdasta Käyttäjän valinnat|Asetukset ja sitten  valikosta kohta Tiedosto|Muodosta oppitunti.

Kun käyt läpi oppituntia, ohjelma kertoo sinulle koko ajan suoriutumisestasi pisteiden avulla.

Jos haluat lisätietoja ohjelman valikoista tai painikkeista, napauta hiirellä kyseistä kohtaa kuvasta:


Muodostaminen

Organica -ohjelman tässä osiossa voit suunnitella omia molekyylejäsi.

Voit tarkastella yhdisteitäsi kaksi- ja kolmiulotteisesti ja värien ja symbolien avulla.

Työtilassa olevat atomit ovat keltaisen renkaan ympäröimiä, jos niissä on "tyhjiä sidoksia". Atomin tyhjä sidos tarkoittaa, että atomilta puuttuu sidos toisiin atomeihin. Organica -ohjelmassa olevien sidosten lukumäärä on:

Nimi	Symboli	Sidoksia	Väri

Hiili	 C	 4 	 harmaa

Typpi	 N	 3 	 sininen

Happi	 O	 2 	 punainen

Rikki	 S	 2 	 keltainen

Bromi	 Br	 1 	 ruskea

Kloori	 Cl	 1 	 tummanvihreä

Fluori	 F	 1 	 vaaleanvihreä

Jodi	 I	 1 	 lila

Sidoksia ei ole mahdollista muodostaa (esim. rikki) enempää eikä vähempää kuin tässä on määritelty, vaikka on olemassa molekyylejä, joissa sidosten lukumäärä on erilainen.

Ruudun alareunassa on  nimikenttä, johon sinun tulee kirjoittaa muodostamasi molekyylin nimi. Molekyyli  tallennetaan tällä nimellä ja jos sitä käytetään myöhemmin  nimeämisoppitunnilla, on tämä nimi kirjoitettava vastaukseksi nimeämisosiossa.

Atomin lisääminen työtilassa tapahtuu valitsemalla se ruudun vasemmmassa reunassa olevasta työkalupalkista. Sitten napautat  hiirellä työtilan  sisäpuolella kohtaa, johon haluat lisätä atomin. Kahta atomia ei ole mahdollista sijoittaa päällekkäin.

Jos haluat siirtää olemassaolevan atomin, viet hiiren osoittimen kärjen siirrettävän atomin päälle ja pidät hiiren vasemman painikkeen alas painettuna. Siirrä atomi haluamaasi paikkaan ja päästä ylös hiiren vasen painike.

Liittäessäsi kaksi atomia yhteen valitset sidostyypin ruudun vasemman reunan painikkeilla. Sijoita hiiren osoittimen kärki ensimmäisen atomin päälle. Pidä hiiren vasen painike alhaalla ja raahaa hiiren osoitin toisen atomin päälle. Lopuksi vapautat hiiren painikkeen ja ohjelma lisää sidoksen.

Jos haluat poistaa atomin tai sidoksen työtilasta , napautat hiiren oikeata painiketta poistettavan atomin tai sidoksen päällä.

Huomaa, ettei ohjelma pysty tallentamaan tai  järjestämään molekyylejä, joissa on vielä 'avoimia' sidoksia.

Lisäksi ei ole mahdollista muodostaa yhdisteitä, joissa on kaksi  syklistä tai aromaattista rengasta kiinni toisissaan.

Molekyylin atomeja ei ole myöskään mahdollista järjestää manuaalisesti. Jos järjestä-painike ei anna toivottua tulosta, tulee tätä molekyyliä välttää.

Aromaattinen rengas luodaan muodostamalla renkaaseen vuorotellen kolme tyydyttynyttä sidosta ja kolme kaksoissidosta. Sen jälkeen napautetaan järjestä -painiketta.

Napauttamalla kuvan valikoita ja painikkeita, saat niistä lisätietoja:


Oppitunnin kokoaminen
Oppituntien kokoaminen

Organica -ohjelman  nimeämisosiossa on mahdollista käyttää aiemmin koottuja oppitunteja. On siis mahdollista muodostaa oppitunteja, joissa harjoitellaan vain tiettyä teemaa: esimerkiksi oppituntiin voi kuulua vain alkaaneja joissa on substituenttina metyyliryhmä.

Organica -ohjelman oppituntiosioon kuuluu kaksi ikkunaa. Vasemmanpuoleisesta ikkunasta voit katsoa mitkä yhdisteet sinulla on käytössäsi ja oikeanpuoleisessa näkyvät oppituntiin sisältyvät yhdisteet.

Hakemistoikkuna sisältää kaikki valittuun hakemistoon.kuuluvat orgaaniset yhdisteet. Ne ovat aakkosjärjestyksessä.

Oppitunti-ikkuna sisältää kaikki oppituntiin kuuluvat molekyylit. Ne on lueteltu samassa järjestyksessä kuin ne esiintyvät oppitunnissa ja sama yhdiste voi esiintyä useammankin kerran.

Kun lisäät uusia yhdisteitä hakemistoon, voit valita käytätkö Organican muodostamisosiota muodostaaksesi uusia molekyylejä itse tai voit napauttaa  ruudun alareunassa olevaa muodosta -painiketta. Tämä painike muodostaa satunnaisen yhdisteen samalla tavalla kuin nimeäminosio muodostaa molekyylin. Kun napautat painiketta ensimmäisen kerran, ilmestyy ruudulle ikkuna , josta valitset mitkä yhdisteryhmät haluat ottaa mukaan. Myöhemmin voit vaihtaa orgaanisia yhdisteryhmiä vain valisemalla valikosta  Käyttäjän valinnat|Orgaaniset yhdistetyypitt.

Myös ohjelma muodostaa yhdisteet  Käyttäjän valinnat|Asetukset -valikon määritysten mukaisesti.

Pienet nuolet mahdollistavat muodostettujen yhdisteiden kopioimisen ja siirtämisen hakemistoon ja kopioimisen ja siirtämisen hakemiston ja oppitunnin välillä.  Lisäksi  voit poistaa yhdisteitä siirtämällä ne  roskakoriin.

Jos haluat lisätietoja, napauta kuvan painikkeita tai valikoita:


Yhdistetyypit
Orgaanisten yhdisteiden ryhmät

Organica -ohjelman avulla voidaan harjoitella seuraavien orgaanisten yhdisteryhmien nimeämistä. Saat lisätietoa nimeämiskäytännöstä valitsemalla haluamasi orgaanisen yhdisteryhmän listasta:

Yleiset säännöt

Alkaanit

Alkeenit

Alkyynit

Sykloalkaanit

Alkoholit

Aldehydit

Ketonit

Karboksyylihapot

Eetterit

Amiinit

Esterit

Aromaattiset yhdisteet

CFC-kaasut

Yhdisteet, joissa on useampi kuin yksi funktionaalinen ryhmä


Yhdistetyyppi - Alkaanit
Alkaanien nimeäminen

Kaikki alkaanien nimet päättyvät  -aani. 1-10 hiiliatomia sisältävien suoraketjuisten alkaanien nimet ovat:

CH4	metaani

C2H6	etaani

C3H8	propaani

C4H10	butaani

C5H12	pentaani

C6H14	heksaani

C7H16	heptaani

C6H18	oktaani

C9H20	nonaani

C10H22	dekaani

Orgaanisten yhdisteiden nimeämisen perusperiaate on substituutio. Siten haarautuneiden alkaanien katsotaan olevan peräisin yhdisteen pisimmästä ketjusta, johon on substituoitunut lyhyempiä ketjuja. Lyhyempiä substituenttiketjuja kutsutaan alkyyliryhmiksi. Alkyyliryhmäksi sanotaan sitä hiilivedyn osaa, joka jää jäljelle, kun hiiliketjusta otetaan yksi vetyatomi pois. Ne nimetään korvaamalla alkaanien -aani -pääte  -yyli -päätteellä:

CH3-	metyyli

C2H5-	etyyli

C3H7-	propyyli

C4H9-	butyyli

C5H11-	pentyyli

C6H13-	heksyyli

C7H15-	heptyyli

C6H17-	oktyyli

C9H19-	nonyyli

C10H21-	dekyyli

Haarautuneet alkaanit nimetään seuraavan käytännön mukaisesti:

a) 	Etsitään hiilivedyn pisin hiiliketju. Jos pisin ketju voidaan valita useammalla kuin yhdellä tavalla, valitaan ketju, joka sisältää eniten sivuketjuja (substituentteja).

b) 	Perusketju numeroidaan siten, että sivuketjut (alkyyliryhmät) saavat mahdollisimman alhaiset paikkanumerot. Jos alhaisimmat paikkanumerot voidaan antaa kahdella eri tavalla, annetaan aakkosissa aikaisemmin esiintyvälle sivuketjulle (alkyyliryhmälle) pienin mahdollinen numero.

c)	Pääketjun nimi on sama kuin vastaavan haarautumattoman hiiliketjun nimi. Tämä nimi muodostaa yhdisteen nimen loppuosan.

d)	Huomioi sivuketjujen sijainnit.

e)	Yhdisteen nimen alkuosan muodostavat sivuketjujen (alkyyliryhmien) nimet, jotka luetellaan aakkosjärjestyksessä paikkanumeroiden kanssa. Jos perusketjuun on liittynyt useampia samanlaisia ryhmiä, käytetään  moninkertaistavia etuliitteitä di, tri, tetra jne. (jotka eivät vaikuta aakkosjärjestykseen) ja substituenttien paikkanumerot ilmoitetaan pilkuilla toisistaan erotettuina.

Esimerkkejä

2,3,5-trimetyyliheksaanissa on perusketjussa kuusi hiiliatomia. Kun nämä hiiliatomit numeroidaan yhdestä kuuteen, metyyliradikaalit ovat sitoutuneet hiiliatomeihin 2, 3 ja 5. Huomaa ettei nimi ole 2,4,5-trimetyyliheksaani b) -kohdan säännön mukaan, sillä 2,3,5, on alhaisempi kuin 2,4,5.

5-metyyli-4-propyylinonaanissa on 9 hiiliatomia  perusketjussa. Kun nämä hiiliatomit on numeroitu 1-9, on  metyyliryhmä liittynyt hiiliatomiin numero 5 ja propyyliryhmä hiiliatomiin numero 4.  Huomaa, ettei nimi ole 5-metyyli-6-propyylinonaani e)-kohdan mukaan, sillä m on ennen p:tä aakkosissa.

f)	Myös sivuketjut voivat olla haaroittuneita. Tässä tapauksessa ne nimetään haaroittuneiden alkaanien nimeämismenetelmällä, mutta pääte on -yyli. Haaroittuneiden sivuketjujen nimet laitetaan sulkeisiin  ja ne sijoitetaan perusketjun nimen eteen haaroittuman ensimmäisen kirjaimen määräämässä aakkosjärjestyksessä.

Esimerkkejä

(1,2-dimetyylipropyyli) on sivuketju, jossa on kolme hiiliatomia. Hiiliatomi, joka on sitoutunut perusketjuun on numero 1 ja metyyliradikaalit ovat sitoutuneet hiiliatomeihin 1 ja 2.

5-(1,2-dimetyylipropyyli)-4-etyylidekaanissa on perusketju, johon on liittynyt yksi etyyliradikaali hiileen numero 4 ja yllä mainittu haarautunut sivuketju on liittynyt hiileen numero 5. Huomaa, ettei nimi ole 4-etyyli-5-(1,2-dimetyylipropyyli)dekaani f)-kohdan mukaan, sillä d on aakkosissa ennen e:tä.

Alkaanit, joissa on alkyylihalidisubstituentteja

Nimeämismenetelmä on samanlainen kuin haarautuneiden alkaanien, sillä substituenttien nimet ja sijainnit sijoitetaan samalla tavalla kuin alkyyliradikaalien. Mahdollisia substituentteja ovat::

F, fluori

Cl, kloori

Br, bromi

I, jodi

Esimerkki

4-etyyli-3,3-dikloori-5-(1-kloori-2-metyylipropyyli)dekaanissa on perushiiliketju, johon on liittynyt kaksi klooriatomia sitoutuneena hiiliatomiin numero 3 ja etyyliradikaali sitoutuneena hiileen numero 4.  Haarautunut sivuketju, johon kuuluu 3 hiiliatomia, on sitoutunut hiiliatomiin numero 5 ja kloori ja metyyliryhmät ovat sitoutuneet sen hiiliatomeihin numerot 1 ja 2 vastaavasti.


Yhdistetyyppi -  Alkeenit
Alkeenien nimeäminen

Alkeenit (ja alkadieenit, alkatrieenit jne.) nimetään seuraavan käytännön mukaisesti:

a) 	Etsitään perusketju. Yleensä se on pisin ketju, mutta tärkeämpää on, että perusketju sisältää mahdollisimman monta kaksoissidosta.

b)	Perusketjun nimi johdetaan vastaavan haarautumattoman alkaanin nimestä, jossa on yhtä monta hiiltä kuin perusketjussa. Tätä nimeä muutetaan kaksoissidosten lukumäärän mukaan ja päätteeksi tulee eeni, dieeni tai trieeni riippuen siitä, onko yhdisteessä yksi, kaksi vai kolme kaksoissidosta. Näin muodostettu perusketjun nimi muodostaa yhdisteen nimen loppuosan.

c) 	Kun perusketju numeroidaan, annetaan kaksoissidoksille mahdollisimman alhaiset paikkanumerot. Jos alhaisimmat numerot voidaan antaa kahdella eri tavalla, annetaan numerot niin, että substituentti, jonka nimi on aakkosissa aiemmin, saa pienimmän numeron.

d)	Kaksoissidosten sijainnit merkitään ennen perusketjun nimeä ja stereoisomeria merkitään myös näkyviin (katso alapuolella).

e)	Huomioi sivuketjujen (alkyyliryhmät ja substituentit) sijainnit.

f)	Yhdisteen nimen alkuosan muodostavat sivuketjujen nimet, jotka luetellaan aakkosjärjestyksessä sivuketjun paikkanumeron kera. Jos yhdisteessä on samanlaisia alkyyliryhmiä, tämä ilmaistaan moninkertaistavalla etuliitteellä di, tri, tetra jne. ja sijainnit ilmoitetaan yhdessä pilkuilla erotettuina.

lisäys d) Jos kaksi erilaista ryhmää on liittynyt kumpaankin kaksoisidoksen hiiliatomiin, on välttämätöntä merkitä isomeria joko cis/trans tai Z/E. Jos samanlaiset alkyyliryhmät ovat sitoutuneet eri hiiliatomeihin, käytetään merkintää cis/trans. Muulloin käytetään  Z/E. Jos raskaammat atomit (huom. ei atomiryhmät) ovat samalla puolella kaksoissidosta, on kysymyksessä Z-konfiguraatio, eri puolilla taas E-konfiguraatio.

Esimerkkejä

2,3,5-trimetyyli-2-hekseenissä on 6 hiiliatomia perushiiliketjussa. Kun nämä hiiliatomit numeroidaan 1-6, metyyliryhmät saavat numerot 2, 3 ja 5 ja yhdisteessä on kaksoissidos hiiliatomien 2 ja 3 välillä. Koska kolme samanlaista ryhmää on sitoutunut kaksoisidoksen kahteen hiiliatomiin, ei rakenneisomeriaa esiinny.

2-cis-hekseenissä on kaksoissidos hiiliatomien 2 ja 3 välillä. Kumpaankin näistä on sitoutunut vetyatomi. cis osoittaa, että ne ovat samalla puolella kaksoisidosta.

2-trans-hekseenissä on kaksoissidos hiiliatomien 2 ja 3 välillä. Kumpaankin näistä on sitoutunut vetyatomi. trans osoittaa, että ne ovat kaksoissidoksen vastakkaisilla puolilla .

1,4-cis-heksadieenissä on kaksi kaksoissidosta. Rakenneisomeriaa esiintyy vain hiiliatomien 4 ja 5 välillä olevassa kaksoisidoksessa.

2-bromi-1-kloori-1-E,4-cis-heksadieenissä on 6 hiiliatomia perushiiliketjussa. Hiiliatomien 1 ja 2 välillä on kaksoissidos sekä hiiliatomien 4 ja 5  välillä vastaavasti. Hiiliatomi numero yhteen on kiinnittynyt vetyatomi ja klooriatomi; klooriatomilla on suurempi järjestysluku ja siten suurempi prioriteetti. Hiiliatomiin numero 2 on liittynyt hiiliatomi (pääketjusta) ja bromiatomi; bromiatomilla on suurempi järjestysluku ja siten suurempi prioriteetti. E osoittaa, että bromi- ja klooriatomit (joilla on suurempi prioriteetti) ovat liittyneet hiiliatomien 1 ja 2 välisen kaksoissidoksen vastakkaisille puolille (entgegen). Hiiliatomien 4 ja 5 välisessä kaksoissidoksessa esiintyy cis-isomeria.

2-bromi-1-kloori-1-Z,4-cis-heksadieenissä on samat atomit sitoutuneet pääketjuun kuin yllä olevassa esimerkissä, mutta bromi- ja klooriatomit ovat kaksoisidoksen samalla puolella (zusammen).


Yhdistetyyppi - Alkyynit
Alkyynien nimeäminen

Alkyynit (ja alkadiyynit, alkatriyynit jne.) nimetään seuraavan käytännön mukaisesti:

a) 	Etsitään perusketju. Yleensä se on pisin ketju, mutta tärkeämpää on, että perusketju sisältää mahdollisimman monta kolmoissidosta.

b)	Perusketjun nimi johdetaan vastaavan haarautumattoman alkaanin nimestä, jossa on yhtä monta hiiltä kuin perusketjussa. Tätä nimeä muutetaan kolmoissidosten lukumäärän mukaan ja päätteeksi tulee yyni, diyyni tai triyyni riippuen siitä, onko yhdisteessä yksi, kaksi vai kolme kolmoissidosta. Näin muodostettu perusketjun nimi muodostaa yhdisteen nimen loppuosan.

c) 	Kun perusketju numeroidaan, annetaan kolmoissidoksille mahdollisimman alhaiset paikkanumerot. Jos alhaisimmat numerot voidaan antaa kahdella eri tavalla, annetaan numerot niin, että substituentti, jonka nimi on aakkosissa aiemmin, saa pienimmän numeron.

d)	Kolmoissidosten sijainnit merkitään ennen perusketjun nimeä.

e)	Huomioi sivuketjujen (alkyyliradikaalit ja substituentit) sijainnit.

f)	Yhdisteen nimen alkuosan muodostavat sivuketjujen (alkyyliradikaalit, substituentit) nimet, jotka luetellaan aakkosjärjestyksessä sivuketjun paikkanumeron kera. Jos yhdisteessä on samanlaisia alkyyliryhmiä, tämä ilmaistaan moninkertaistavalla etuliitteellä di, tri, tetra jne. ja sijainnit ilmoitetaan yhdessä pilkuilla erotettuina.

Esimerkkejä:

1,3-heksadiyynissä on 6 hiiliatomia perushiiliketjussa. Hiiliatomien 1 ja 2 välillä on kolmoissidos sekä hiiliatomien 3 ja 4  välillä vastaavasti.

5-fluori-1-kloori-1,3-heksadiyynissä on rakentunut samalla tavalla  kuin yllä on kuvattu, mutta lisäksi klooriatomi on sitoutunut hiileen numero 1 ja fluoriatomi hiileen numero 5. Molemmat korvaavat vetyatomin.


Yhdistetyyppi - Sykliset yhdisteet
Syklisten yhdisteiden nimeäminen

Sykliset yhdisteet nimetään seuraavan käytännön mukaisesti:

a)	Yhdisteen nimen loppuosa muodostuu renkaan nimestä: syklopropaani, syklobutaaani jne., jos renkaassa on vain yksinkertaisia sidoksia. Syklopropeeni, syklobuteeni jne., jos renkaassa on yksi kaksoissidos.

b)	Kun renkaan hiiliatomit numeroidaan, mahdollinen kaksoissidos liittyy hiiliatomiin numero 1 ja substituenteille annetaan sitten mahdollisimman alhaiset paikkanumerot. Jos mahdollisimman alhaiset paikkanumerot voidaan antaa kahdella eri tavalla, saa substituentti, jonka nimi on aakkosissa aiemmin, pienimmän numeron.

c)	Ennen renkaan nimeä tulee substituenttien nimet aakkosjärjestyksessä paikkanumeroiden kera.  Jos yhdisteessä on samanlaisia substituentteja, tämä ilmaistaan moninkertaistavalla etuliitteellä di, tri, tetra jne. ja sijainnit ilmoitetaan yhdessä pilkuilla erotettuina. Jos yhdisteessä ei ole kaksoissidosta ja siinä on vain yksi substituentti, sen sijaintia ei ilmoiteta.

d)	Isomeria merkitään yhdisteen nimen ensimmäiseksi  osaksi (cis/trans) ilmaisemaan sijaitsevatko substituentit rengastason ylä- vai alapuolella suhteessa nimessä ensimmäisenä mainittuun substituenttiin.

Esimerkkejä:

cis,trans-1,2,3-trikloorisyklobutaanissa on 4-hiiliatomia sisältävä rengas. Klooriatomit ovat sitoutuneet kuhunkin hiiliatomeista 1, 2 ja 3. Oletetaan, että hiiliatomiin numero 1 sitoutunut kloori sijaitsee rengastason yläpuolella, jolloin hiiliatomiin numero 2 sitoutunut klooriatomi sijaitsee myös tason yläpuolella, kun taas hiiliatomiin numero 3 sitoutunut kloori sijaitsee tason alapuolella.

1,2-dikloorisyklobuteenissa on kaksoissidos hiiliatomien 1 ja 2 välillä. Kumpaankin näistä on sitoutunut klooriatomi.


Yhdistetyyppi - Alkoholit
Alkoholien nimeäminen

Alkoholit nimetään seuraavan käytännön mukaisesti:

a) 	Etsitään perusketju. Tavallisesti se on pisin hiiliketju, mutta tärkeämpää on, että se sisältää mahdollisimman monta hydroksyyliryhmää.

b)	Perusketjun nimi johdetaan vastaavan haarautumattoman alkaanin nimestä, jossa on yhtä monta hiiltä kuin perusketjussa. Nimen loppuun liitetään oli, dioli tai trioli sen mukaan sisältääkö yhdiste 1, 2 vai 3 hydroksyyliryhmää. Näin muodostettu perusketjun nimi muodostaa yhdisteen nimen loppuosan.

c) 	Perusketju numeroidaan siten, että hydroksyyliryhmät saavat mahdollisimman alhaiset paikkanumerot. Jos mahdollisimman alhaiset paikkanumerot voidaan antaa kahdella eri tavalla, saa substituentti, jonka nimi on aakkosissa aiemmin, pienimmän numeron.

d)	Hydroksyyliryhmien sijainnista kertovat numerot merkitään ennen perusketjun nimeä.

e)	Huomioi jäljelle jäävien sivuketjujen  sijainnit (katso alapuolella).

 f)	Yhdisteen nimen alkuosan muodostavat sivuketjujen nimet, jotka luetellaan aakkosjärjestyksessä sivuketjun paikkanumeron kera. Jos yhdisteessä on samanlaisia sivuketjuja, tämä ilmaistaan moninkertaistavalla etuliitteellä di, tri, tetra jne. ja sijainnit ilmoitetaan yhdessä pilkuilla erotettuina.

lisäys e) Sivuketjuina voivat olla alkyyliradikaalit, fluori, kloori, bromi, jodi, amino ja merkapto.

Esimerkkejä:

1,3-propaanidioli sisältää perusketjun, joka koostuu 3 hiiliatomista. Hydroksyyliryhmät ovat sitoutuneet hiiliatomeihin 1 ja 3.

2-amino-1,3-propaanidiolissa on aminoryhmä sitoutunut hiiliatomiiin numero 2, muuten rakenne on sama kuin 1,3-propaanidiolissa.


Yhdistetyyppi -  Aldehydit
Aldehydien nimeäminen

Aldehydit nimetään seuraavan käytännön mukaisesti:

a) 	Etsitään perusketju. Tavallisesti se on pisin hiiliketju, mutta tietysti perusketjun tulee sisältää aldehydiryhmä sitoutuneena jompaan kumpaan päähän tai mieluummin vielä molempiin perusketjun päihin.

b)	Perusketjun nimi johdetaan vastaavan haarautumattoman alkaanin nimestä, jossa on yhtä monta hiiltä kuin perusketjussa. Nimen loppuun liitetään aali tai diaali sen mukaan liittyykö aldehydiryhmä vain toiseen päähän vai molempiin päihin perusketjua. Näin muodostettu perusketjun nimi muodostaa yhdisteen nimen loppuosan.

c) 	Perusketju numeroidaan siten, että yksittäinen aldehydiryhmä sitoutuu hiiliatomiin numero 1. Jos yhdisteessä on aldehydiryhmä hiiliketjun molemmissa päissä,  numerointi suoritetaan siten, että sivuketjut saavat mahdollisimman alhaiset paikkanumerot.

d)	Huomioi jäljelle jäävien sivuketjujen  sijainnit (katso alapuolella).

e)	Yhdisteen nimen alkuosan muodostavat jäljelle jäävien sivuketjujen nimet, jotka luetellaan aakkosjärjestyksessä sivuketjun paikkanumeron kera. Jos yhdisteessä on samanlaisia sivuketjuja, tämä ilmaistaan moninkertaistavalla etuliitteellä di, tri, tetra jne. ja sijainnit ilmoitetaan yhdessä pilkuilla erotettuina.

lisäys d) Sivuketjuina voivat olla alkyyliradikaalit, fluori, kloori, bromi, jodi, amino ja merkapto.

Esimerkkejä:

Propaanidiaali sisältää perushiiliketjun, joka koostuu 3 hiiliatomista. Aldehydiryhmä on sitoutunut ketjun molempien päiden hiiliatomeihin. Aldehydiryhmien sijaintia ei kerrota, koska loppupääte diaali osoittaa, että ne ovat liittyneet perusketjun päihin.

2-aminopropanaali sisältää perushiiliketjun, joka koostuu 3 hiiliatomista. Aldehydiryhmä on sitoutunut hiiliatomiin numero 1 (c-kohdan mukaisesti) ja hiiliatomiin numero 2 on sitoutunut aminoryhmä.


Yhdistetyyppi - Ketonit
Ketonien nimeäminen

Ketonit nimetään seuraavan käytännön mukaisesti:

a) 	Etsitään perusketju. Tavallisesti se on pisin hiiliketju, mutta tärkeämpää on, että perusketju sisältää mahdollisimman monta ketoryhmää.

b)	Perusketjun nimi johdetaan vastaavan haarautumattoman alkaanin nimestä, jossa on yhtä monta hiiltä kuin perusketjussa. Nimen loppuun liitetään oni, dioni tai trioni sen mukaan sisältääkö yhdiste 1, 2 vai 3 ketoryhmää.

c) 	Perusketju numeroidaan siten, että ketoryhmät saavat mahdollisimman alhaiset paikkanumerot. Jos mahdollisimman alhaiset paikkanumerot voidaan antaa kahdella eri tavalla, saa jäljelle jäävistä substituenteista se, jonka nimi on aakkosissa aiemmin, pienimmän numeron.

d)	Ketoryhmien sijainnista kertovat numerot merkitään ennen perusketjun nimeä.

e)	Huomioi jäljelle jäävien sivuketjujen  sijainnit (katso alapuolella).

f)	Yhdisteen nimen alkuosan muodostavat jäljelle jäävien sivuketjujen nimet, jotka luetellaan aakkosjärjestyksessä sivuketjun paikkanumeron kera. Jos yhdisteessä on samanlaisia sivuketjuja, tämä ilmaistaan moninkertaistavalla etuliitteellä di, tri, tetra jne. ja sijainnit ilmoitetaan yhdessä pilkuilla erotettuina.

lisäys e) Sivuketjuina voivat olla alkyyliradikaalit, fluori, kloori, bromi, jodi, amino ja merkapto.

Esimerkkejä:

2-pentanoni (ei 4-pentanoni c-kohdan mukaisesti) sisältää perushiiliketjun, joka koostuu 5 hiiliatomista. Ketoryhmä on sitoutunut hiiliatomiin numero 2.

5-kloori-2-pentanoni (ei 1-kloori-4-pentanoni c-kohdan mukaisesti) sisältää perushiiliketjun, joka koostuu 5 hiiliatomista. Ketoryhmä on sitoutunut hiiliatomiin numero 2 ja kloori on sitoutunut hiiliatomiin numero 5.


Hakemisto
Organican hakemistot

Kaikki Organican yhdisteet on koottu molekyylihakemistoon, kun taas oppitunnit on koottu oppituntihakemistoon. Nämä hakemistot ovat tallennettujen molekyylien ja oppituntien nimiluetteloita, jotka sisältävät yksittäisten molekyylien ja oppituntien tiedostot. Ne on koottu kovalevylle DOS-hakemistoon, mutta tiedostonimet ovat numeroita ja siten ne eivät ole kovin informatiivisia. On mahdollista vaihtaa hakemistoa työskenneltäessä Organica -ohjelmalla ja on myös mahdollista luoda uusia hakemistoja.

Kun Organica käynnistetään, DOS-työhakemisto, joka sisältää molekyylihakemiston ja oppituntihakemiston, on hakemisto nimeltään 'data'. Tämä hakemisto on Organica.exe 'n sisältämän hakemiston alihakemisto. Jos  Organica on esimerkiksi asennettu C-asemaan Organica-hakemistoon,  on työhakemisto nimeltään:

C:\ORGANICA\DATA

Jos Organicaa käytetään tietokoneelta, joka on liitetty verkkoon, on mahdollista avata ja tallentaa molekyylejä ja oppitunteja verkon toiseen tietokoneeseen.

Jos työskentelet  Organican osiossa 'Kokoa oppitunti', ohjelma antaa sinulle mahdollisuuden luoda uuden hakemiston, jos yrität vaihtaa olemattomaan hakemistoon. Jos esimerkiksi vaihdat hakemistoon

C:\ORGANICA\MOLEKYL

ohjelma kysyy haluatko luoda tämän hakemiston.

'Example' -hakemisto on Organica hakemiston alihakemisto samoin kuin 'Data' -hakemisto. Tämä hakemisto sisältää kaikki tämän Ohje -tiedoston molekyyliesimerkit. Valitse valikoista kohta Vaihda hakemisto siirtyäksesi  "Example"-hakemistoon. Yleensä se on:

C:\ORGANICA\EXAMPLE

Jos haluat siirtää Organica -ohjelmassa yhden tai useampia oppitunteja toiselle tietokoneelle  Windowsin Tiedostonhallinnan tai Windowsin Explorerin avulla, tulee sinun avata DATA-	 hakemisto. Täältä löydät kahdenlaisia tiedostoja: toinen tyyppi koostuu numerosta ja sitä seuraavasta tarkentimesta 'mol', kun taas toinen tyyppi koostuu numerosta ja sitä seuraavasta tarkentimesta 'lek'. Nämä ovat molekyyli- ja oppituntitiedostoja vastaavasti. Jos haluat nähdä oppituntitiedoston rakenteen, voit avata tiedoston Windowsin Muistiolla tai vastaavalla tekstieditoriohjelmalla. Oppitunti- ja molekyylitiedostot alkavat rivillä 'Organica ver 1.0', jota seuraa 'NIMI:'. Näiden jälkeen 3. rivillä näet oppitunnin tai molekyylin nimen.

Esimerkki:

Organica ver 1.0

NIMI:

2-propanoli

Jos haluat kopioida oppitunnin, ei ole tarpeellista kopioida myös molekyylitiedostoja, sillä ne sisältyvät oppituntitiedostoon.

Voit avata oppitunnin myös 'Kokoa oppitunti' osiossa ja vaihtaa sen jälkeen levykeaseman hakemistoon. Tässä tapauksessa sinun tulee  Organican avulla tallentaa sekä hakemistoon, josta siirryit (työhakemisto), että levykkeen hakemistoon, johon siirryit.


Yhdistetyyppi - Karboksyylihapot
Karboksyylihappojen nimeäminen

Karboksyylihapot nimetään seuraavan käytännön mukaisesti:

a) 	Etsitään perusketju. Tavallisesti se on pisin hiiliketju, mutta tietysti perusketjun tulee sisältää karboksyyliryhmä sitoutuneena jompaan kumpaan päähän tai vielä mieluummin molempiin päihin perusketjussa.

b)	Perusketjun nimi johdetaan vastaavan haarautumattoman alkaanin nimestä, jossa on yhtä monta hiiltä kuin perusketjussa. Nimen loppuun liitetään happo tai dihappo sen mukaan liittyykö karboksyyliryhmä vain toiseen päähän vai molempiin päihin perusketjua. Näin muodostettu perusketjun nimi muodostaa yhdisteen nimen loppuosan.

c) 	Perusketju numeroidaan siten, että yksittäinen karboksyyliryhmä sitoutuu hiiliatomiin numero 1. Jos yhdisteessä on karboksyyliryhmä hiiliketjun molemmissa päissä,  numerointi suoritetaan siten, että sivuketjut saavat mahdollisimman alhaiset paikkanumerot.

d)	Huomioi jäljelle jäävien sivuketjujen  sijainnit (katso alapuolella).

e)	Yhdisteen nimen alkuosan muodostavat jäljelle jäävien sivuketjujen nimet, jotka luetellaan aakkosjärjestyksessä sivuketjun paikkanumeron kera. Jos yhdisteessä on samanlaisia sivuketjuja, tämä ilmaistaan moninkertaistavalla etuliitteellä di, tri, tetra jne. ja sijainnit ilmoitetaan yhdessä pilkuilla erotettuina.

lisäys d) Sivuketjuina voivat olla alkyyliradikaalit, fluori, kloori, bromi, jodi, amino ja merkapto.

Esimerkkejä

Propaanidihappo sisältää perushiiliketjun, joka koostuu 3 hiiliatomista. Karboksyyliryhmät ovat sitoutuneet hiiliatomeihin numerot 1 ja 3. Karboksyyliryhmien sijaintia ei ilmoiteta, sillä liite dihappo osoittaa, että ne ovat sitoutuneet päähiiliketjun kumpaankin päähän.

2-aminopropaanihappo sisältää perushiiliketjun, joka koostuu 3 hiiliatomista. Hiiliatomiin numero 1 on sitoutunut karboksyyliryhmä (c-kohdan mukaisesti) ja hiiliatomiin numero 2 on sitoutunut aminoryhmä.


Yhdistetyyppi - Eetterit
Eettereiden nimeäminen

Eetterit, R-O-R', nimetään kirjoittamalla radikaalien R ja R' nimet aakkosjärjestyksessä, joita seuraa pääte eetteri. Jos nämä kaksi radikaalia ovat samanlaisia, nimi muodostetaan seuraavasti: di, jota seuraa radikaalien nimi ja pääte eetteri.

Esimerkkejä:

Etyylimetyylieetteri (ei metyylietyylieetteri) koostuu happiatomista ja siihen sitoutuneista etyyli- ja metyyliradikaaleista.

Dietyylieetteri koostuu happiatomista ja siihen sitoutuneesta kahdesta etyyliradikaalista.


Yhdistetyyppi - Amiinit
Amiinien nimeäminen

Amiinit, jotka sisältävät typpiatomin, johon on sitoutunut vetyatomeja ja /tai 1, 2 tai 3 alkyyliradikaalia, nimetään seuraavan käytännön mukaisesti:

Jos typpiatomiin on sitoutunut vain yksi alkyyliradikaali, se on muotoa NH2R, jolloin kirjoitetaan ensin ryhmän R nimi ja sen jälkeen pääte amiini.

Jos typpiatomiin on sitoutunut useampia alkyyliradikaaleja, kirjoitetaan alkyyliradikaalien nimet aakkosjärjestyksessä ja lopuksi pääte amiini. Jos samanlaisia alkyyliradikaaleja on kaksi tai kolme, käytetään moninkertaistavia etuliitteitä di tai tri.

Esimerkkejä:

Propyyliamiini koostuu typpiatomista ja siihen sitoutuneesta propyyliradikaalista ja kahdesta vetyatomista.

Dipropyyliamiini koostuu typpiatomista ja siihen sitoutuneista kahdesta propyyliradikaalista ja vetyatomista.

Etyylimetyylipropyyliamiini (ei metyylietyylipropyyliamiini) koostuu tyyppiatomista ja siihen sitoutuneista yhdestä etyyliradikaalista, yhdestä metyyliradikaalista ja yhdestä propyyliradikaalista.


Yhdistetyyppi - Esterit
Estereiden nimeäminen

Estereitä voidaan muodollisesti valmistaa korvaamalla karboksyylihapon karboksyyliryhmän vetyatomi alkyyliradikaalilla. Estereiden nimet muodostetaan sitten seuraavasti: alkyyliradikaalin nimi, jota seuraa karboksyylihapon nimi, jossa happo on korvattu päätteellä aatti.

Esimerkkejä:

Metyylipropanaatin voidaan muodollisesti katsoa johtuvan propaanihaposta, jossa hapon vetyatomi on korvattu metyyliradikaalilla.

Propyylimetanaatin voidaan muodollisesti katsoa johtuvan metaanihaposta, jossa hapon vetyatomi on korvattu propyyliradikaalilla.


Yhdistetyyppi - Aromaattiset yhdisteet
Aromaattisten yhdisteiden nimeäminen

Aromaattiset yhdisteet, jotka koostuvat bentseenimolekyylistä, jossa yksi tai useampi vetyatomi on korvautunut substituentilla, nimetään seuraavan käytännön mukaisesti:

a)	Yhdisteen nimen loppuosan täytyy olla bentseeni.

b)	Kun bentseenirenkaan hiiliatomit numeroidaan, substituenteille annetaan mahdollisimman alhaiset paikkanumerot. Jos mahdollisimman alhaiset paikkanumerot voidaan antaa kahdella eri tavalla, saa substituenteista se, jonka nimi on aakkosissa aiemmin, pienimmän numeron.

c)	Ennen bentseeniä luetellaan substituenttien nimet aakkosjärjestyksessä paikkanumeroiden kera. Jos yhdisteessä on useita samanlaisia substituentteja, tämä ilmaistaan moninkertaistavalla etuliitteellä di, tri, tetra jne. ja sijainnit ilmoitetaan yhdessä pilkuilla erotettuina. Jos substituentteja on vain yksi, sen paikkaa ei ilmoiteta.

Esimerkkejä

1-etyyli-2-kloori-4-metyylibentseeni (ei 4-etyyli-3-kloori-1-metyylibentseeni, sillä 1,2,4 ovat pienemmät kuin 1,3,4) koostuu bentseenirenkaasta, jonka hiiliatomit on numeroitu 1:stä 6:een siten, että etyyliradikaali on sitoutunut hiileen numero 1, klooriatomi hiileen numero 2 ja metyyliradikaali hiileen numero 4.

1-kloori-2-metyylibentseeni (ei 2-kloori-1-metyylibentseeni b-kohdan mukaisesti) koostuu bentseenirenkaasta, jonka hiiliatomit on numeroitu 1:stä 6:een siten, että klooriatomi on sitoutunut hiileen numero 1 ja metyyliradikaali hiileen numero 2.


Yhdistetyyppi - CFC-kaasut
CFC-kaasujen nimeäminen

CFC-kaasut voidaan nimetä etuliitteellä CFC- jota seuraa 2- tai 3-numeroinen luku. Tämä numero, XYZ, muodostuu seuraavasti:

X on molekyylissä olevien hiiliatomien lukumäärä miinus 1. Luku jätetään pois, jos se on nolla.

Y on molekyylissä olevien vetyatomien lukumäärä plus 1.

Z on molekyylissä olevien fluoriatomien lukumäärä.

Esimerkkejä:

CHClF2 saa nimen CFC-22, jossa X=1-1=0, Y=1+1=2 ja Z=2. Huomaa, että luku on kaksinumeroinen, sillä  X=0.

C2H2ClF3 saa nimen CFC-133, jossa  X=2-1=1, Y=2+1=3 ja Z=3.


Molekyylit, joissa on useampi kuin yksi toiminnallinen ryhmä
Useamman kuin yhden funktionaalisen ryhmän sisältävien molekyylien nimeäminen

Jotta useamman kuin yhden funktionaalisen ryhmän sisältävien molekyylien nimeäminen on mahdollista, on tarpeellista tietää funktionaalisten ryhmien tärkeysjärjestys(prioriteetti), katso alapuolella olevaa taulukkoa. Kun molekyylissä on useampi kuin yksi funktionaalinen ryhmä, ilmaistaan yhdisteen nimen loppuliitteellä  se funktionaalinen ryhmä, joka on taulukossa ylimpänä (suurin prioriteetti). Jäljelle jääville funktionaalisille ryhmille käytetään nimessä etuliitteitä.

Funktionaalinen

ryhmä	Kaava	Etuliite	Loppuliite

 karboksyylihappo	 -COOH	 -	 happo

 esteri	 -COOR	 - 	 alkyyli... aatti

 aldehydi	 -CHO	formyyli	 aali

 ketoni	 R-CO-R'	okso 	 oni

 alkoholi	 -OH	hydroksi	 oli

 amiini	 -NH2	amino	 	 amiini

 tioli	 -SH	merkapto	 tioli

 eetteri	 R-O-R'	alkoksi	 alkyyli-alkyyli'-eetteri

 alkeeni	 -C=C-	alkenyyli	 eeni

 alkyyni	 -C≡C-	 	alkynyyli	 yyni

 alkaani	 -C-C-	alkyyli	 aani

Seuraavia ryhmiä ei voi käyttää nimessä loppuliitteenä:

 -F	 fluori	 -

 -Cl	 kloori	 -

 -Br	 bromi	 -

 -I	 jodi	 -

Yhdisteet, joissa on useampi kuin yksi funktionaalinen ryhmä nimetään seuraavan käytännön mukaisesti:

a)	Määritä tärkein ryhmä (suurin prioriteetti taulukossa). Vain yksi ryhmä voi olla nimen loppuliitteenä.

b) 	Etsi perusketju. Tavallisesti tämä on pisin hiiliketju, mutta tärkeämpää on, että perusketju sisältää 1.) mahdollisimman monta funktionaalista ryhmää, 2.) mahdollisimman monta kaksoissidosta.

c)	Perusketjun nimi johdetaan vastaavan haarautumattoman alkaanin nimestä, jossa on yhtä monta hiiltä kuin perusketjussa. Tähän nimeen liitetään taulukosta loppuliite. Jos funktionaalinen ryhmä esiintyy yhdisteessä useammin kuin kerran, tämä osoitetaan moninkertaistavalla etuliitteellä di, tri, tetra jne.

d)	Perusketjun nimi muutetaan kaksoisidosten (aani korvataan eenillä) ja kolmoissidosten (aani korvataan yynillä) mukaan. Näin muodostettu perusketjun nimi muodostaa nimen loppuosan.

e) 	Kun perusketju numeroidaan, tärkein funktionaalinen ryhmä saa mahdollisimman alhaisen paikkanumeron/t. Jos mahdollisimman alhaiset paikkanumerot voidaan antaa kahdella eri tavalla, saa jäljelle jäävistä substituenteista se, jonka nimi on aakkosissa aiemmin, pienimmän numeron. Jos funktionaalinen ryhmä esiintyy useammin kuin kerran yhdisteessä, sen paikat esitetään yhdessä pilkuilla erotettuna.

f)	Tärkeimmän funktionaalisen ryhmän paikka merkitään ennen perusketjun nimeä, jos yhdisteessä ei ole kaksois- eikä kolmoissidoksia. Muussa tapauksessa se merkitään ennen perusketjun loppuliitettä ja kaksois- ja kolmoissidosten sijainnit samoin kuin isomeria merkitään ennen perusketjun nimeä.

g)	Huomioi jäljelle jäävien sivuketjujen  sijainnit.

h)	Yhdisteen nimen ensimmäiseksi osaksi merkitään jäljelle jäävien funktionaalisten ryhmien etuliitenimet aakkosjärjestyksessä paikkamerkintöjen kera. Jos yhdisteessä on samanlaisia funktionaalisia ryhmiä, tämä ilmaistaan moninkertaistavalla etuliitteellä di, tri, tetra jne. ja paikat ilmoitetaan yhdessä pilkuilla erotettuina.

Esimerkkejä

2-hydroksi-5-kloori-3-cis-hekseenihappo. Perusketjussa on 6 hiiliatomia. Tärkein ryhmä on happo, koska sillä on suurin prioriteetti. Jäljelle jääville funktionaalisille ryhmille käytetään etuliitteitä. Perusketju numeroidaan siten, että happoryhmän hiiliatomi saa numeron 1, mutta tätä numeroa ei merkitä näkyviin. Heksaani on muutettu hekseeniksi, koska yhdisteessä on kaksoissidos.

1-hydroksi-5-merkapto-3-heksyyni-2-oni. Perusketjussa on 6 hiiliatomia. Tärkein ryhmä on ketoni, josta seuraa pääte oni. Jäljelle jääville funktionaalisille ryhmille käytetään etuliitteitä. Perusketju numeroidaan siten, että oksoryhmän hiiliatomi saa mahdollisimman pienen sijaintimerkinnän. Koska yhdisteessä on kolmoissidos, jonka sijainti täytyy ilmoittaa, okso-ryhmän sijainti merkitään vasta ennen oni-päätettä.


Käyttäjän valinnat -valikon nimeämisosio
Nimeämis -osion Käyttäjän valinnat -valikko

Käyttäjän valinnat -valikossa voit valita  asetukset, jossa määritetään kuinka oppitunti kootaan. Jos avaat aikaisemmin valmistetun oppitunnin, asetukset jätetään huomiotta.

Zoomaus ja kierto antaa mahdollisuuden säätää kuinka nopeasti kiertäminen ja zoomaus tapahtuvat, kun käytät kolmiulotteista (3D) esitystä.

Valikon kohdasta  hakemisto voit määrittää  polun  hakemistoon,, josta avaat oppituntisi. Yleensä Organica käyttää hakemistoa, jota kutsutaan 'dataksi' ja joka sijaitsee ohjelman omassa hakemistossa.


Nimeämisosion Ohjevalikko
Nimeämis -osion Ohjevalikko

Ohjevalikko mahdollistaa Organican ohjesivujen avaamisen. Painikkeiden selitystekstit  voidaan ottaa käyttöön, jolloin ne ilmestyvät ruudulle painikkeen alapuolelle,  tai poistaa käytöstä.

.

Ohjelmasta... kertoo sinulle Organica -ohjelmasta.


Popup Molekyle gruppe requester


Aloitusnäyttö

Kun käynnistät Organican, saat ensimmäiseksi eteesi Aloitusnäytön. Tältä näytöltä valitset sen osion Organicasta, jota haluat käyttää, ja tälle näytölle palaat, kun valitset Paluun Tiedosto-valikosta. Tältä näytöltä voit myös lopettaa ohjelman käytön. Aloitusnäytöllä on Tiedosto-valikko ja Ohje-valikko.

Tiedosto-valikko:

Harjoittele nimeämistä avaa ohjelman nimeämisosion. Kun haluat käydä läpi aikaisemmin kokoamiasi tai ohjelman kokoamia oppitunteja, sinun tulee käyttää tätä osiota.

Muodosta molekyylejä avaa ohjelman osion, jossa voit muodostaa molekyylejä. Voit tallentaa ne käyttääksesi niitä myöhemmin oppitunteihin tai vain tutkiaksesi niitä kolmiulotteisesti (3D).

Kokoa oppitunti on ohjelman osio, jossa voit koota oppitunteja käyttääksesi niitä nimeämisosiossa.

Jos haluat poistua ohjelmasta, valitset  Lopeta.

Ohje-valikko:

Ohje-valikko mahdollistaa Organican ohjesivujen lukemisen.

Painikkeiden selitystekstit voidaan ottaa käyttöön tai poistaa käytöstä napauttamalla valikkokomentoa Painikkeiden selitystekstit. Tämä komento lisää tai poistaa tarkistusmerkin ko. kohdan eteen. Kun tarkistusmerkki on valikossa, Organica näyttää painikkeiden selitystekstit.

Ohjelmasta -komento antaa tietoja Organica -ohjelman ohjelmoijista, suunnittelijoista ja käsikirjoittajista.


Navn Pop Icon Farve vs Tekst
Värit / Tekstit

Kun molekyyli on ruudulla kaksiulotteisena (2D), voit valita näyttääkö ohjelma atomit värillisinä ympyröinä vai ympyröinä, joissa on atomin symboli.


Navn Pop Icon 3D vs 2D
3D vai 2D

Tämä painike vaihtaa molekyylin kolmiulotteisen (3D) ja kaksiulotteisen (2D) esitystavan välillä. Kun valitset 3D-esitystavan, voit käyttää kiertopainikkeita ja zoomauspainikkeita molekyylin liikuttamiseksi.


Navn Pop Icon Rotations iconer
Kiertopainikkeet

Näitä painikkeita käytetään ruudulla olevan molekyylin kiertämiseen kolmiulotteisessa (3D) esitystavassa.


Navn Pop Icon Zoom
Zoomauspainikkeet

Nämä painikkeet mahdollistavat molekyylin lähentämisen ja loitontamisen ruudulla. 1:1 -painike palauttaa molekyylin alkuperäiseen kokoonsa.


Navn Pop Icon  Gæt
Näytä nimi

Kun napautat tätä painiketta, ohjelma näyttää työalueella olevan molekyylin oikean nimen (se on nimi, joka molekyylille on annettu muodostettaessa se). Jos käytät tätä mahdollisuutta, et saa pistettä ruudulla olevasta molekyylistä.


Navn Pop Billedområde
Työalue

Tällä alueella molekyylit esitetään. Voit valita kaksi (2D)- tai kolmiulotteisen (3D) esitystavan. Kaksiulotteisessa esitystavassa voit lisäksi valita värilliset atomit tai symbolein varustetut atomit.


Navn Pop Icon Indtastningsfelt
Nimikenttä

Tähän kenttään sinun tulee kirjoittaa kyseessä olevan yhdisteen nimi. Kun olet valmis, painat ENTER.


Popup hjælpetekster
Selitystekstit ovat keltaisissa laatikoissa olevia painikkeiden toiminnasta kertovia tekstejä, jotka tulevat näkyviin, kun hiiren osoitin viedään noin sekunniksi painikkeen päälle. Esimerkiksi:


Popup Indstillinger requester
Tämän keskusteluikkunan kautta voit säädellä minkälaisia orgaanisia molekyylejä Organica -ohjelma muodostaa.


Popup Zoom/Rotation requester
Tätä keskusteluikkunaa käytetään säädeltäessä Organican zoomaus- ja kiertonopeuksia.


Popup Path (System)
Hakemistopolku

Polku näyttää hakemiston sijainnin MS-DOS:ssa. Tällainen polku alkaa kovalevyaseman tunnuksella, jota seuraa polkurakenne käytettävään hakemistoon asti. On mahdollista, että hakemistopolku viittaa myös muualla verkossa olevaan hakemistoon.


Model Pop Icon Farve vs Tekst
Värit / Tekstit

Kun molekyyli on ruudulla kaksiulotteisena (2D), voit valita näyttääkö ohjelma atomit värillisinä ympyröinä vai ympyröinä, joissa on atomin symboli.


Model Pop Icon 3D vs 2D
3D vai 2D

Tämä painike vaihtaa kolmiulotteisen (3D) ja kaksiulotteisen (2D) esitystavan välillä. Kun valitset 3D-esitystavan, voit käyttää kiertopainikkeita ja zoomauspainikkeita molekyylin liikuttamiseksi.


Model Pop Icon Rotations iconer
Kiertopainikkeet

Näitä painikkeita käytetään ruudulla olevan molekyylin kiertämiseen kolmiulotteisessa (3D) esitystavassa.


Model Pop Icon Zoom
Zoomauspainikkeet

Nämä painikkeet mahdollistavat molekyylin lähentämisen ja loitontamisen. 1:1 -painike palauttaa molekyylin alkuperäiseen kokoonsa.


Model Pop Icon Arranger
Järjestä -painike

Tämä painike järjestää atomit 2D-esitystavassa siten, että ne näkyvät oikealla tavalla. Tämä tarkoittaa, että ohjelma sijoittaa ne samalla tavalla kuin ne ovat nimeämisosiossa. Tämä painike ei muuta molekyylin rakennetta.


Model Pop Icon Tilføj brint
Lisää vetyatomit

Tämä painike täydentää molekyyliin puuttuvat vetyatomit.


Model Pop Icon Bindinger
Sidospainikkeet

Näitä painikkeita käytetään valittaessa työalueelle lisättävät sidostyypit. Valitse ensin sidostyyppi, jonka haluat lisätä kahden atomin välille. Sijoita sitten hiiren osoittimen kärki atomin numero 1 päälle. Pidä hiiren vasen painike alhaalla ja raahaa hiiren osoitin atomin numero 2 päälle. Lopulta vapautat hiiren painikkeen ja ohjelma lisää sidoksen. Huomaa, että atomeilla tulee olla käyttämätöntä sitomiskapasiteettia (siitä on osoituksena atomin ympärillä oleva keltainen ympyrä), jotta sidos voidaan lisätä. Vetyatomiin ei ole esimerkiksi mahdollista liittää kaksoissidosta.


Model Pop Icon Atomer
Atomipainikkeet

Näitä painikkeita käytetään valittaessa työalueelle sijoitettavat atomit. Valitse ensin lisättävä atomi ja napauta sitten hiiren vasenta painiketta työalueella. Jos haluat, voit napauttaa hiiren painiketta useita kertoja sijoittaaksesi useita samanlaisia atomeja ennen kuin vaihdat toisenlaisiin atomityyppeihin.

 Nimi	Symboli	Sidoksia	 Väri

 Hiili	 C	 4 	 harmaa

 Typpi	 N	 3 	 sininen

 Happi	 O	 2 	 punainen

 Rikki	 S	 2 	 keltainen

 Bromi	 Br	 1 	 ruskea

 Kloori	 Cl	 1 	 tummanvihreä

 Fluori	 F	 1 	 vaaleanvihreä

 Jodi	 I	 1 	 lila


Model Pop Icon Indtastningsfelt
Nimikenttä

Tähän kirjoitat nimen työalueella muodostamallesi molekyylille. Sen jälkeen molekyyli voidaan tallentaa valikosta Tiedosto/Tallenna. Annettua nimeä käytetään sitten myös nimeämisosiossa oikeana vastauksena.


Model Pop Icon Billedeområde
Työalue

Tämän alueen esitystapa voidaan valita kaksiulotteiseksi (2D) tai kolmiulotteiseksi (3D). Molekyylejä voi muokata ruudulla vain 2D-tilassa.


Muodostamisosion Tiedostovalikko

Uusi molekyyli tyhjentää työalueen uuden molekyylin muodostamista varten. Jos työalueella olevaa molekyyliä ei ole tallennettu, ohjelma varoittaa sinua siitä ja voit perua komennon.

Hae molekyyli valinnalla voit hakea hakemistossa olevia molekyylejä. Jos työalueella on molekyyli, jota ei ole tallennettu, voit tallentaa sen ensin.

Tallenna molekyyli tallentaa työalueella olevan molekyylin hakemistoon nimikentässä olevalla nimellä.

Poista molekyyli poistaa työalueella olevan molekyylin hakemistosta. Jos haluat poistaa tallennetun molekyylin, valitset ensin Hae molekyyli ja sen jälkeen Poista molekyyli.

Tulosta molekyyli ja Kirjoittimen asetukset mahdollistavat työalueella olevan molekyylin tulostamisen.

Paluu palauttaa sinut takaisin aloitusnäytölle.


Muodostamisosion Asetuksetvalikko
Muodostamisosion Käyttäjän valinnat -valikko

Näiden kahden kohdan avulla voit muuttaa kolmiulotteisen esitystavan zoomaus- ja kiertoarvoja ja hakupolkua hakemistoon,  jonne molekyylit tallennetaan ja josta ne haetaan.


Muodostamisosion Ohjevalikko

Ohjevalikon kautta pääset Organican ohjesivuille.

Lisäksi voit valita näkyvätkö painikkeiden selitystekstit ruudulla vai eivät.

Ohjelmasta... valinta kertoo sinulle Organica -ohjelmasta.


Lek Pop Icon Generer
Tätä painiketta napauttamalla ohjelma luo yhdisteen. Muodostettava yhdiste rakennetaan käyttäjän valitsemista orgaanisista yhdisteryhmistä ja Käyttäjän valinnat -valikon määritysten mukaisesti. Kun yhdiste on muodostettu, sen nimi ilmestyy painikkeen vieressä olevaan nimikenttään.


Lek Pop Icon Gen -> Bib
Tämän nuolen napautus siirtää muodostetun yhdisteen hakemistoon. Jos yhdistettä ei ole muodostettu, nuolen napauttamisesta ei seuraa mitään.


Lek Pop Icon Bib -> Lek
Tämän nuolen napauttaminen kopioi valitut yhdisteet hakemistosta oppituntiin. Yhdisteet valitaan luettelosta napauttamalla.


Lek Pop Icon Bib -> Trash
Tämän nuolen napauttaminen poistaa valitut yhdisteet hakemistosta.  Yhdisteet  valitaan luettelosta napauttamalla.


Lek Pop Icon Lek -> Trash
Tämän nuolen napauttaminen poistaa valitut yhdisteet oppitunnista. Yhdisteet valitaan oppitunnista napauttamalla niitä oppitunti-ikkunassa.


Lek Pop Icon Trashcan
Tätä et voi napauttaa. Se kuvaa vain  kahden poistonuolen toimintaa. Huomioi, että poistaessasi molekyylejä hakemistosta, mitään peruutustoimintoa ei ole käytössä.


Lektions forb. Menu Fil
Kokoa oppitunti -osion Tiedostovalikko

Tässä valikossa on komentoja oppituntien tallentamiseksi ja avaamiseksi.

Uusi oppitunti tyhjentää oppitunti-ikkunan uutta oppituntia varten. Jos ikkunassa olevaa oppituntia ei ole tallennettu, Organica varoittaa sinua siitä ja voit tallentaa oppitunnin.

Avaa oppitunti tuo ruudulle keskusteluikkunan, jonka kautta voit avata aiemmin kootun oppitunnin. Näin voit halutessasi muuttaa aiemmin koottuja oppitunteja.

Tallenna oppitunti  tallentaa oppitunti-ikkunassa olevan oppitunnin. Kun oppitunti tallennetaan, ohjelma pyytää sinua nimeämään sen ja tämä nimi näkyy, kun avaat oppitunnin myöhemmin joko Organican nimeämisosiossa tai  kokoa oppitunti -osiossa.

Poista oppitunti poistaa  oppitunti-ikkunassa olevan oppitunnin. Jos haluat poistaa hakemistossa olevan oppitunnin, valitse ensin Avaa oppitunti ja sen jälkeen Poista oppitunti.

Paluu palauttaa sinut Aloitusnäytölle. Jos et ole tallentanut oppitunti-ikkunassa olevaa  oppituntia ja sen sisältö on muuttunut, ohjelma kehoittaa sinua tallentamaan sen. Muussa tapauksessa oppituntia ei tallenneta ja palaat aloitusnäytölle.

Huomaa, että Organica tallentaa oppitunnin kaikki yhdisteet samaan tiedostoon kovalevylle. Tämä tarkoittaa sitä, että jos haluat siirtää oppitunteja esimerkiksi levyltä toiselle, siirrät vain oppituntitiedostot Windowsin Tiedostonhallinnan tai Explorerin avulla. Ei tarvitse siis siirtää yksittäisiä molekyylitiedostoja, vaikka ne kuuluvatkin oppituntiin.


Kokoa oppitunti -osion Käyttäjän valinnat -valikko
Kokoa oppitunti  -osion Käyttäjän valinnat

Tästä valikosta on mahdollista muuttaa oppitunteihin liittyviä käyttäjän valintoja

Asetukset:

Asetukset avaa ruudulle Asetukset-keskusteluikkunan. Tämä keskusteluikkuna esiintyy myös yhdisteiden muodostamisen nimeämisosiossa asetusten yhteydessä.

Kokoa oppitunti-osion muodostamistoiminnossa yhdisteiden lukumäärä kussakin oppitunnissa jätetään huomioimatta. Nimeämisosiossa käyttäjän tulee valita nimeämisyritysten lukumäärä per yhdiste. Taso ja Mahdolliset substituentit koskevat vain oppituntiosion muodostamistoimintoa.

Orgaanisten yhdisteiden tyypit:

Kun Kokoa oppitunti-osiossa ensimmäisen kerran napautat Muodosta-painiketta, tulee sinun valita muodostettavien orgaanisten yhdisteiden tyypit. Kun napautat painiketta uudestaan, ohjelma käyttää samoja yhdistetyyppejä, jotka valitsit alussa. Jos haluat vaihtaa muodostettavien yhdisteiden tyyppejä, valitset orgaanisten yhdisteiden tyypit.

Hakemisto:

Hakemisto, johon oppitunnit on tallennettu ja mistä ne avataan, määritellään hakemistopolun avulla. Tätä samaa polkua käytetään valittaessa, mitkä yhdisteet ovat käytettävissä hakemistoikkunassa. Jos haluat vaihtaa hakemistoa,, tulee sinun päättää mihin oppitunti tallennetaan. Voit tallentaa oppitunnin vanhaan hakemistoon (se on hakemisto, josta olet juuri poistumassa) tai uuteen hakemistoon (se on hakemisto, johon haluat siirtyäl). Voit myös tallentaa oppitunnin molempiin hakemistoihin.

Kun yhdiste on tallennettu vanhaan hakemistoon, sinua pyydetään määrittämään polku uuteen hakemistoon.


Kokoa oppitunti -osion ohjevalikko
Kokoa oppitunti -osion Ohje-valikko

Ohje-valikon kautta pääset Organican ohjesivuille.

Lisäksi voit säätää näkyvätkö Painikkeiden selitystekstit ruudulla vai pidetäänkö ne piilossa.

Ohjelmasta... kertoo Organicasta.


Lek Pop Biblioteksområde
Hakemistoalue

Tässä ikkunassa näykyvät  valitussa hakemistossa olevat yhdisteet. Ne ovat aakkosjärjestyksessä.


Lek Pop Lektionsområde
Oppituntialue

Tässä näkyvät oppitunnin sisältämät yhdisteet. Yhdisteet esiintyvät nimeämisosiossa myös samassa järjestyksessä. Sama yhdiste saattaa esiintyä useammankin kerran.


Lek Pop Navnefelt
Nimikenttää käytetään muodostettujen yhdisteiden nimien esittämiseen.


Yhdistetyyppi - Yleiset säännöt
Yleisiä ohjeita orgaanisten yhdisteiden nimeämiseksi:

(Katso ensin kohtaa alkaanit.)

Orgaanisten yhdisteiden nimien voidaan katsoa koostuvan seuraavista osista:

a)	stereoisomeriaa kuvaavat lyhenteet, jos niitä on (cis/trans/Z/E)

b)	paikkanumerot

c)	teksti  (kaikki, mikä koostuu kirjaimista, paitsi stereoisomeriaa kuvaavat lyhenteet)

Orgaanisten yhdisteiden nimeämistä koskevat seuraavat säännöt:

a)	paikkanumerot tulevat aina ennen tekstiä, johon ne kuuluvat

b)	paikkanumerot erotetaan toisistaan pilkuilla ja tekstistä yhdysviivalla ja ne kirjoitetaan numerojärjestyksessä

c)	tekstissä ei ole koskaan yhdysviivaa

d)	myöskään väliä ei saa käyttää

e)	stereoisomeriaa kuvaava lyhenne kirjoitetaan alifaattisille yhdisteille heti siihen kuuluvan paikkanumeron jälkeen ja erotetaan siitä yhdysviivalla. Paikkanumeroa ja stereoisomeriaa kuvaavaa lyhennettä voidaan pitää yhtenä paikkanumerona esim. 1-cis

f)	syklisille yhdisteille stereoisomeriaa kuvaavat lyhenteet kirjoitetaan nimen alkuun, erotetaan toisistaan pilkuilla ja lopetetaan yhdysviivaan

g)	haaroittuneen sivuketjun nimi kirjoitetaan sulkeisiin (substituoitu alkyyliradikaali).

Paikkanumeroita käytetään vain, kun se on tarpeellista. Siten paikkanumero 1 jätetään pois etanolista (ei 1-etanoli) ja klooribentseenistä (ei 1-klooribentseeni). Myöskään ei ole tarpeellista ilmoittaa kolmoissidosten paikkaa heksatriyynissä (ei 1,3,5-heksatriyyni).


eks 1


eks 2


eks 3


eks 4


eks 5


eks 6


eks 7


eks 8


eks 9


eks 10


eks 11


eks 12


eks 13


eks 14


eks 15


eks 16


eks 17


eks 18


eks 19


eks 20


eks 21


eks 22


eks 23


eks 24


eks 25


eks 26


eks 27


eks 28


eks 29


eks 30


eks 31


eks 32


eks 33


eks 34


eks 35